![](http://hnpu.edu.ua/sites/default/files/resize/images/Kaf_ukrznav_lingvodid/News/05_03_2024_1-179x101.jpg)
![](http://hnpu.edu.ua/sites/default/files/resize/images/Kaf_ukrznav_lingvodid/News/05_03_2024_2-179x101.jpg)
5 березня 2024 року відбулася цікава відкрита лекція Ольги Вікторівни Ткач – кандидата філологічних наук, доцента кафедри українознавства і лінгводидактики імені професора О.Г.Муромцевої, магістрантки факультету соціальних і поведінкових наук. Тема лекції «Професійне, емоційне та цифрове вигорання учасників освітнього процесу».
У сучасному професійному житті ще з часів пандемії Covid-19 і до сьогодні життєдіяльність учасників освітнього процесу перейшла у режим змішаної форми онлайн-офлайн забігу одночасно, коли кожна пауза – це перегляди соцмереж, Інтернет контенту, реакції та життя у форматі постійної демонстрації екрану; коли межі між роботою та особистим життям стають усе менш помітними, тому поняття «професійне вигорання» стає все актуальнішим.
Освітяни особливо схильні до професійного вигорання, оскільки працюють у сфері «людина-людина», тобто їхня робота пов’язана з постійним спілкуванням, контактуванням з іншими людьми. Необхідність постійно бути на зв’язку, вислуховувати інших і говорити самому, стежити за важливими новинами, виконувати доручення керівництва, намагатися виправдати чиїсь очікування, демонструвати хороші показники – це призводить до того, що в якийсь момент у людини просто «сідають батарейки».
Набагато більше, ніж звичайна втома вигорання ускладнює учасникам освітнього процесу можливість справлятися зі стресом і виконувати повсякденні обов’язки. Тому професійне вигорання – це не просто перевтома або бажання змінити сферу діяльності, а комплексний психологічний стан, який може призвести до серйозних наслідків для фізичного та емоційного здоров’я людини. Той, хто постійно піддається високому рівню стресу, може відчувати виснаження.
Які ж симптоми професійного вигорання? Це фізичні симптоми (наприклад, хронічна втома, розлади сну, головний біль, хвороби серцево-судинної системи), поведінкові симптоми (наприклад, утома під час роботи, нестача мотивації, постійне вживання тютюну й алкоголю як втеча від роботи, запізнення, прогули, імпульсивна поведінка), емоційні симптоми (наприклад, нестача емоцій, песимізм, цинізм, роздратованість, тривожність, нездатність зосереджуватись), інтелектуальні симптоми (падіння інтересу до нового, нудьга, дезорганізація) і соціальні симптоми (наприклад, падіння інтересу до дозвілля, захоплень, ізоляція, нерозуміння інших та іншими, дегуманізація тощо).
Згідно з інформацією Міністерства цифрової трансформації України кожен з нас у середньому щоденно проводить по 3,5 години в Інтернеті та соціальних мережах. Цифровізація, звичайно, прискорює швидкість виконання завдань, однак і запускає психічне, фізичне та емоційне виснаження працівників і залежність від цифрових технологій. Тому варто грамотно споживати інформацію, дотримуватися базових правил кібербезпеки: не використовувати один пароль на всіх акаунтах, застосовувати двохфакторну ідентифікацію, регулярно здійснювати резервне копіювання та оновлення застосунків, перевіряти електронну адресу («https» – це безпечний протокол передачі даних). Також необхідно бути уважним до фішингових електронних листів, оголошень або сайтів: переконатися, що електронна адреса й ім’я відправника підозрілого листа збігаються; перевірити, чи правильно написано назву компанії, від якої лист; перш ніж натиснути на посилання, навести на нього курсор (URL-адреса має відповідати опису); не завантажувати файли, що мають невідоме вам або потенційно небезпечне розширення.
Як же врятувати себе від емоційного вигорання у професійній сфері? Наведемо практичні поради щодо профілактики вигорання як професійного явища:
- розділяти роботу та відпочинок, за потреби взяти відпустку (повноцінний відпочинок) на декілька днів, щоб перезавантажитись;
- регулювати навантаження (коли працюємо, скільки часу тощо);
- моніторити рівень енергії (скільки в мені її за шкалою від 1 до 10);
- пам’ятати, що улюблена робота – це не тільки витрата енергії (робота – це не хобі, треба обов’язково поповнювати енергію);
- змінити обстановку, якщо є можливість;
- приділити увагу улюбленому хобі, що чудово заспокоює нерви;
- черпати інформацію лише з перевірених офіційних джерел, дотримуватися інформаційної гігієни;
- бути фізично активним (хоча б помірні прогулянки або обрати собі вид спорту, який приносить задоволення);
- харчуватися збалансовано (їсти вчасно, уживати здорову їжу, наповнену омега-3 жирними кислотами, магнієм, вітаміном Е, щоб організм не стресував);
- стабілізувати дихання за допомоги дихальних технік (наприклад, діафрагмальне дихання, дихання по квадрату тощо);
- дотримуватися культури і якості сну (нашому тілу потрібен час, щоб відпочити та перезавантажитися; згідно з даними Національного фонду сну, відмова від кофеїну перед сном, створення розслаблюючого ритуалу перед сном і заборона використання смартфонів у спальні можуть сприяти здоровій гігієні сну);
- проводити час з дорогими для вас людьми; довірливі розмови та обійми сприятливо позначаються на емоційному рівні;
- у стресові періоди звертатися за допомогою.
На жаль, поки триває війна, емоційне вигорання у будь-якій сфері життєдіяльності загрожує кожному. Тому важливо прислухатися до себе, дбати про своє фізичне і психічне здоров’я.
30 листопада 2023 року викладач кафедри українознавства і лінгводидактики Я.В. Василенко провела відкрите заняття з навчальної дисципліни вільного вибору «Практична граматика польської мови» (тема «Tryb rozkazujący») зі студентами третього року навчання.
Заняття розпочалося з перевірки домашнього завдання. Наступними були: актуалізація набутих знань, повторення пройденого матеріалу (klasyfikacja polskich czasownikόw (koniugacje), tryb czasownikόw), а також теми, необхідні для засвоєння нового граматичного розділу. Під час пояснення матеріалу для наочності використовувалася презентація з правилами утворення наказових форм дієслів та супутніми таблицями. Наводився перелік іррегулярних дієслів (які відмінюються не за загальними правилами), демонструвалося чергування голосних та приголосних при творенні імперативних форм. Для закріплення вивченого викладач провела декілька граматичних інтерактивних вправ. Варто ще підкреслити продуману й дотриману градацію завдань від найпростіших до більш складних.
Заняття будувалося на лінгвістичних, наочних і практичних засадах. Основні його завдання — вивчення правил утворення та використання наказового способу дієслова, застосовування набутих знань — були успішно реалізовані.
![](http://hnpu.edu.ua/sites/default/files/resize/images/Kaf_ukrznav_lingvodid/News/nesterenko_20_11_2023_1-197x111.jpg)
![](http://hnpu.edu.ua/sites/default/files/resize/images/Kaf_ukrznav_lingvodid/News/nesterenko_20_11_2023_2-197x111.jpg)
20 листопада 2023 року доцент кафедри українознавства і лінгводидактики Нестеренко Наталя Петрівна провела відкриту лекцію з навчальної дисципліни «Українська мова за професійним спрямуванням» на тему: «Науковий стиль і його засоби в професійному спілкуванні» для здобувачів першого (бакалаврського) рівня І курсу фізико-математичного факультету.
На лекції розглядалися такі питання, як становлення й розвиток наукового стилю української мови, особливості наукового тексту та професійного наукового викладу думки, мовні засоби наукового стилю, основні вимоги до виконання й оформлення курсової, магістерської робіт, науковий етикет.
Матеріали лекції мали практичне спрямування: ознайомити студентів із особливостями побудови й оформлення таких наукових текстів, як реферат, курсова робота, оскільки навчання в закладах вищої освіти передбачає реалізацію різних жанрів у навчально-наукової діяльності.
Під час лекції постійно демонструвалася презентація, на якій дублювалися основні визначення термінів та ілюстративний матеріал. Здобувачі мали можливість активізувати здобуті знання на попередніх лекціях про функціональні стилі сучасної української мови, ДСТУ 4163:2020, структуру тексту як комунікативної категорії. Студенти активно долучалися до обговорення проблемних питань лекції, підтримували динамічний діалог під час заняття.
Відкрите заняття відбулося відповідно до вимог, що ставляться до академічних лекцій, і є прикладом реалізації студентроцентрованого навчання в університеті.
![](http://hnpu.edu.ua/sites/default/files/resize/images/Kaf_ukrznav_lingvodid/News/piddubna_09_11_2023_1-161x121.jpg)
![](http://hnpu.edu.ua/sites/default/files/resize/images/Kaf_ukrznav_lingvodid/News/piddubna_09_11_2023_2-215x121.jpg)
09 листопада 2023 року доцент кафедри українознавства і лінгводидактики Вікторія Вікторівна Піддубна провела відкрите заняття з навчальної дисципліни вільного вибору циклу професійної підготовки «Лексико-граматичний практикум» на тему «Stopniowanie przymiotników» зі студентами третього року навчання.
Заняття розпочалося з обговорення типових помилок при виконанні практичних завдань попередньої граматичної теми. Наступним етапом було пояснення нового матеріалу з використанням презентації. Для закріплення вивченого було виконано низку граматичних, інтерактивних вправ та завдань комунікативного спрямування, які представляли різні форми організації навчальної діяльності здобувачів освіти (індивідуальну, групову, фронтальну).
Заняття пройшло динамічно і продуктивно. Поставлена мета була досягнута.
![](http://hnpu.edu.ua/sites/default/files/resize/images/Kaf_ukrznav_lingvodid/News/petrova_ozel_25_10_1-215x121.jpg)
![](http://hnpu.edu.ua/sites/default/files/resize/images/Kaf_ukrznav_lingvodid/News/petrova_ozel_25_10_2-215x121.jpg)
25 жовтня 2023 року відбулося відкрите практичне заняття на тему: «Лексичне багатство української літературної мови у сфері професійної комунікації істориків, географів, правознавців», проведене доценткою кафедри українознавства і лінгводидактики Л.П. Петровою Озель.
У ході заняття здобувачі вищої освіти 1 курсу факультету історії й права ХНПУ імені Г.С. Сковороди актуалізували знання про основні групи лексики української літературної мови; в межах запропонованих завдань збагатили комунікативний ресурс лексикою фахового дискурсу: розглянули розгорнені синонімічні ряди, найбільш вживані антонімічні пари, типи омонімів із сфери професійного спілкування, відзначили складні випадки вживання лексем-паронімів; розширили уявлення про історизми, архаїзми, топоніми, етноніми, етнографізми, екзотизми, ентранжизми, зауважили специфіку їх функціонування в історичній, правничій і географічній літературі.
Рівнобіжно із засвоєнням теоретичного матеріалу студенти взяли участь у моделюванні комунікативних ситуацій, зокрема створенні лексичного портрета Нестора Літописця, з нагоди наближення Дня української писемності й мови закцентували увагу на вшануванні пам’яті й внеску історика у розвиток мови; обговорили специфіку мовно-стилістичних особливостей історичних романів як джерела збагачення лексико-семантичного ресурсу для успішної комунікації фахівців гуманітарної сфери.
10 жовтня 2023 доцент кафедри українознавства і лінгводидактики Варич Наталія Іванівна провела відкрите практичне заняття з української мови за професійним спрямуванням на тему: «Шляхи лексичного збагачення професійного мовлення». Здобувачі факультету соціальних і поведінкових наук (спеціальності 053« Психологія» та 231 «Соціальна робота») активно працювали під час обговорення питань щодо особливостей уживання синонімів і паронімів, іншомовних слів у фаховому мовленні психолога та соціального працівника, наполегливо засвоювали щляхи й засоби запобігання порушень лексичних норм.
Плідній роботі сприяла комфортна атмосфера співпраці та доречність запропонованих викладачем методів і прийомів (мозкового штурму, дискусій, виконання вправ щодо визначення лексичного значення слів, точності мовлення тощо). Формування професійних компетентностей мовної особистості майбутнього фахівця в галузі психології та соціальної роботи здійснювалося в текстовій діяльності як індивідуальній, так й інтерактивній. Методичною родзинкою став фільмочас – обговорення заздалегідь переглянутого українського фільму «Чому я живий» режисера Віллена Новака. Студенти продемонстрували розкутість думки, уважність до деталей, вміння визначати й формулювати проблематику, емоційну делікатність, усвідомлення ролі грамотного, логічного, виваженого мовлення в ефективній фаховій комунікації.
![](http://hnpu.edu.ua/sites/default/files/resize/images/Kaf_ukrznav_lingvodid/News/martcyn_25_09-161x121.jpg)
![](http://hnpu.edu.ua/sites/default/files/resize/images/Kaf_ukrznav_lingvodid/News/martcyn_25_09_1-56x121.jpg)
25 вересня 2023 року кандидат філологічних наук, доцент кафедри українознавства і лінгводидактики Марцин Світлана Олександрівна провела відкриту лекцію з навчальної дисципліни «Українська мова за професійним спрямуванням» на тему: «Ділові папери як засіб писемної професійної комунікації» в онлайн-форматі.
Лекція відбулася на факультеті фізичної культури і спорту для здобувачів першого (бакалаврського) рівня вищої освіти 1 року навчання. На лекції були присутні студенти, викладачі кафедри українознавства і лінгводидактики: Варич Н.І., Петрова Озель Л.П., Ткач О.В. та завідувач кафедри Маленко О.О.
Під час лекції студенти дізналися про жанри офіційно-ділового стилю, що таке Національний стандарт України, як відбувається класифікація документі та вимоги до змісту та розташування реквізитів за ДСТУ-2021. Тема лекції для студентів дуже актуальна, адже вміння оформлювати документи знадобляться їм і протягом навчання в університеті, і в професії, і в житті.
18 вересня 2023 року доцент кафедри українознавства і лінгводидактики Полозова Олена Олександрівна провела відкриту лекцію з української мови за професійним спрямуванням на тему «Риторика як мистецтво переконання» для здобувачів першого курсу факультету іноземної філології.
На лекції розглядались такі питання, як поняття про ораторську компетенцію, мистецтво аргументації, мовні й психологічні засоби переконання, комунікативні вимоги до мовної поведінки під час публічного виступу, презентація як вид публічного мовлення.
Основним завданням лекції було створити уявлення про процес спілкування з аудиторією, його закономірності, соціальні, психологічні, етичні та власне мовні чинники, засоби досягнення успіху спілкування. Забезпечити вміння вдосконалювати техніку мовлення, закласти основи для формування вміння виступати перед аудиторією, дотримуючись сучасних вимог.
Студенти продемонстрували вміння уважно слухати й аналізувати почутий матеріал, активно відповідали на питання викладача.